Subject: FW: Meedialiidu seisukohad 29.5 koosolekul arutatud teema kohta
From: "Justiitsministeerium"
To: "Justiitsministeerium"
Date: Thu, 30 May 2024 15:13:33 +0300

From: Tarmo Vahter <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Thursday, May 30, 2024 1:47 PM
To: Nele Nisu <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Kristi Värk 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: Meedialiidu seisukohad 29.5 koosolekul arutatud teema kohta

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetavad Nele Nisu ja Kristi Värk,

saadan 29. mail 2024 AvTS töörühma raames andmekaitse inspektsioonis 
toimunud koosolekul käsitletud surnud isikute andmetele kehtiva 
juurdepääsupiirangu kohta Meedialiidu seisukohad. Palun lisada käesolev kiri 
töörühma materjalide juurde ja käsitleda seda avaliku teabena.

Meedialiit teeb ettepaneku viia avaliku teabe seaduses surnud isiku 
andmetele kehtiv juurdepääsupiirang kooskõlla isikuandmete kaitse seadusega.

Avaliku teabe seaduse § 40 lõige 3 näeb surnud isiku andmetele ette 30 
aastase juurdepääsupiirangu.

2019. aastast kehtiv isikuandmete kaitse seaduse § 9 lõige 1 näeb surnud 
isiku andmetele ette 10 aastase juurdepääsupiirangu.

Kahe seaduse vaheline vastuolu takistab tänasel päeval väga tugevalt nii 
ajakirjanduslikku kui akadeemilist, kunstilist ja kirjanduslikku tegevust 
Eesti ajaloo uurimisel ja käsitlemisel.

Seetõttu on Eesti ajaloos oluliste sündmuste ja isikute kajastamine pärsitud 
või kohati suisa võimatu.

Meedialiit (ja selle eelkäija Eesti ajalehtede liit) on juhtinud sellele 
probleemile tähelepanu juba aastaid. Diskussioon surnud isikute andmete 
juurdepääsupiirangu üle  toimus 2018. aastal seoses isikuandmete kaitse 
seaduse vastuvõtmisega.

Arutelu lähtus sellest, et GDPR ei tegele surnud isikute andmetega, jättes 
nende üle otsustamise Euroopa Liidu liikmesriikidele täiesti vabaks. 
Erinevates Euroopa riikides on surnud isikute andmetele erinev lähenemine.

Näiteks Suurbritannias on surmatunnistused avalikud ja internetist 
kättesaadavad. Lisan vastava veebilingi:

 <https://wills.services/how-to-find-out-if-a-person-is-deceased-online> How 
to Find Out if a Person is Deceased Online

 <https://wills.services/how-to-find-out-if-a-person-is-deceased-online> 
wills.services

Riigikogu komisjonis toimunud arutelu käigus asusid rahvaesindajad 
seisukohale, et ajaloo uurimise huvides on Eestis tõepoolest põhjendatud 
loobuda 30 aastasest juurdepääsupiirangust.

Üldine hoiak oli, et pärast inimese lahkumist peab juurdepääs tema andmetele 
jääma teatud aja jooksul ikkagi piiratuks. Kui pikk see aeg peaks olema, 
selle kohta esitati erinevaid seisukohti. Näiteks üks poliitikaelus 
aktiivselt osalev ajalooraamatute autor arvas mõttevahetuse käigus, et 
piisaks 1 aastasest juurdepääsupiirangust.

Riigikogu liikmed otsustasid, et õiglane juurdepääsupiirang oleks 10 aastat 
ja nii see seaduseks sai. Meedialiit tervitas seda kui tervemõistuslikku 
kompromissi.

Pärast isikuandmete kaitse seaduse jõustumist soovisid mitmed huvilised 
tutvuda rahvusarhiivis asuvate materjalidega isikute kohta, kelle surmast 
oli möödunud rohkem kui 10 aastat ja vähem kui 30 aastat.

Rahvusarhiiv neid materjale vaadata ei lubanud, viidates andmekaitse 
inspektsiooni seisukohale.

Toon kaks näidet:

1) 6. veebruaril 2019 esitas Eesti Ekspress rahvusarhiivile taotluse tutvuda 
Jüri Pihli nekroloogi kirjutamiseks tema isa Alfred Pihli (1925-2003) 
isikutoimikutega. Eesti Ekspress märkis, et tunneb huvi Alfred Pihli 
päritolu, haridus- ja ametikäigu ning poliitilist tegevust kajastava info 
vastu. Delikaatsete isikuandmetega ajakirjanik tutvuda ei soovinud. 
Rahvusarhiiv keeldus juurdepääsust, kuna Alfred Pihli surmast oli möödunud 
vähem kui 30 aastat. Lisan vastava juurdepääsutaotluse koos keeldumisega 
manuses - Lisa 1.

2) 7. märtsil 2019 esitas Eesti Ekspress rahvusarhiivile taotluse tutvuda 
1941. aasta suvesõjas osalenud Oskar Otto isikutoimikuga. Rahvusarhiiv 
keeldus toimikut näitamast, kuna Otto oli surnud 1994 ja tema surmast oli 
möödunud 25 aastat. Lisan vastava juurdepääsutaotluse koos keeldumisega 
manuses - Lisa 2.

Rahvusarhiiv põhjendas äraütlemisi andmekaitse inspektsiooni kategoorilise 
nõudmisega, et isikuandmete väljastamisel tuleb lähtuda avaliku teabe 
seadusest, mitte isikuandmete kaitse seadusest.

Nimelt oli riigikogu unustanud isikuandmete kaitse seaduses 10 aastast 
juurdepääsupiirangut kehtestades muuta avaliku teabe seadust, kuhu jäi 
endiselt alles 30 aastane juurdepääsupiirang.

Kevadel 2021 oli Meedialiidu jaoks olukord selge. Pole mõtet küsida 
tutvumiseks arhiivitoimikuid, millele saab suure tõenäosusega eitava 
vastuse.

Seega jätkub tänaseni kurioosne olukord, mis takistab ajakirjanikel ning 
akadeemilise, kunstilise ja kirjandusliku tegevuse viljelejatel uurida ja 
käsitleda isegi teise maailmasõja aegseid sündmusi. Rääkimata hilisematest 
ajalooperioodidest, Eesti NSVst ja iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigi 
algusaegadest.

2021. aastal andis justiitsminister Maris Lauri justiitsministeeriumile 
ülesande valmistada ette AvTS § 40 lõike 3 muudatus. Selle tulemusena valmis 
2022. aastal avaliku teabe seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse 
eelnõu.

Eelnõus nähti ette avaliku teabe seaduses surnud isikute andmetele 10 
aastase juurdepääsupiirangu kehtestamine. Samas oleks loodud Eesti 
Haigekassa seaduses ja veel mitmetes teistes seadustes 30 aastased 
juurdepääsupiirangud konkreetselt erinevat liiki meditsiiniandmetele.

Meedialiidu arvates oli selle eelnõu näol tegemist õnnestunud kompromissiga, 
mille vastuvõtmine avardanuks väga oluliselt ajaloo uurimise võimalusi, aga 
samas taganuks ka vajalikeks peetavate meditsiiniandmete pikema kaitse.

Paraku langes see eelnõu seoses valitsuse vahetusega menetlusest välja. 
Meedialiit teeb justiitsministeeriumile ettepaneku eelnõu uuesti üle vaadata 
ja käiku lasta.

Riigikogu liikmete poolt nüüd juba rohkem kui viie aasta eest väljendatud 
selge tahe hõlbustada Eesti ajaloo uurimist peaks lõpuks ometi teoks saama.

Lugupidamisega

Tarmo Vahter

Meedialiidu esindaja AvTS töörühmas.